У неким мјестима има више бирача него пописаних становника
Попис становништва, домаћинстава и станова у БиХ показао је да у неким општинама у БиХ има више регистрованих бирача него пописаних, што отвара простор за манипулације, прије свега, током изборног процеса. Наиме, у општини Козарска Дубица право гласа на посљедњим изборима имало је 23.696 грађана, а прелиминарни подаци завршеног пописа показују да су у овој […]
![](/wp-content/uploads/doc/Image/novosti_sr/vijesti/38470_vest_попис.jpg)
Попис становништва, домаћинстава и станова у БиХ показао је да у неким општинама у БиХ има више регистрованих бирача него пописаних, што отвара простор за манипулације, прије свега, током изборног процеса.
Наиме, у општини Козарска Дубица право гласа на посљедњим изборима имало је 23.696 грађана, а прелиминарни подаци завршеног пописа показују да су у овој општини пописана 23.074 становника. Слична ситуација је и у општини Крупа на Уни, гдје према подацима Централне изборне комисије БиХ право гласа има 1.799 становника, а укупан број пописаних је 1.687.
Несразмјерно је и у Бањалуци, гдје је пописан 199.191 становник, док је право гласа на локалним изборима имало њих 181.530, или 91 одсто од пописаних ове 2013.
Александар Радета, предсједник бањалучке изборне комисије, рекао је да су, судећи по броју регистрованих бирача, очекивали да у Бањалуци живи између 240.000 и 260.000 становника, што се на крају испоставило да није тачно.
"Несразмјеран број бирача и становника отвара могућност за манипулације. Попис је показао да је у Бањалуци много оних који су ту извадили личну карту, а уопште не живе овдје већ негдје у Шведској, Данској, Њемачкој и тако даље", казао је Радета.
Он је навео да општинске изборне комисије ту не могу ништа, јер списак преузму само од Централне изборне комисије, која у сарадњи с Агенцијом за идентификациона документа, евиденцију и размјену података БиХ прави коначан изборни списак.
Стево Пашалић, демограф, сматра како је однос бирачког тијела у укупној популацији, а који износи од 79 до 80 одсто, јасан знак да су подаци из бирачких спискова пренадувани.
"Да су подаци из бирачких спискова поуздани, попис нам не би ни требао. Њима се може манипулисати, јер неко може имати двојно држављанство, а да се пријави и гласа у БиХ. Они могу да буду као један од оријентира, али под условом да нису надувани", казао је он.
Он је напоменуо како је и Хашки трибунал на основу бирачких спискова покушао да израђује своје студије, које је он успио да побије.
Према Пашалићевим ријечима, постоје и општине гдје бирачко тијело чини 50 или 60 одсто од укупног броја становника, што поново указује на манипулацију.
"У Дрињачи, код Зворника, има регистрованих 500 бирача, а на попису је уписано 1.100 људи. Иначе, ова мјесна заједница нема више од стотину ученика, што јасно показује да су овдје пописивана и лица из иностранства", навео је Пашалић.
Максида Пирић, портпарол ЦИК-а, казала је како они пред сваке изборе од Агенције за идентификацијске исправе, евиденцију и размјену података БиХ траже податке о активним пребивалиштима и ажурирају спискове.
"Бирачи из иностранства се морају посебно регистровати иначе неће бити уписани у спискове", казала је она.
Право гласа на локалним изборима прошле године имало је 3.144.296 грађана, док је попис, према прелиминарним резултатима, показао како у БиХ живи њих 3.721.622.