Папандреу моли за стрпљење
Грчки премијер Јоргос Папандреу замолио је сународнике, код којих све више расте бијес због драстичних мјера штедње, да буду стрпљиви, истичући да се влада бори да спријечи "финансијску катастрофу". У интервјуу за недјељник "Прото тема" Папандреу је рекао да се влада бори да се не продуби дужничка криза у Грчкој, али да је пут тежак. […]
![](/wp-content/uploads/doc/Image/novosti_sr/ekonomija/13716_vest_папандреу.jpg)
Грчки премијер Јоргос Папандреу замолио је сународнике, код којих све више расте бијес због драстичних мјера штедње, да буду стрпљиви, истичући да се влада бори да спријечи "финансијску катастрофу".
У интервјуу за недјељник "Прото тема" Папандреу је рекао да се влада бори да се не продуби дужничка криза у Грчкој, али да је пут тежак.
"Веома бих волио када би свакоме могао да гарантујем брзо рјешење и бољи живот. Био бих најсрећнији човјек на свијету када бих то могао, али не могу, и моја дужност је да будем поштен и да кажем ту истину сваком грчком грађанину", казао је Папандреу.
Према његовом мишљењу, Европа мора да помогне Грчкој да се избори са кризом која сада пријети цијелој евро зони.
Он је упозорио да уколико Европа не може да ријеши своје проблеме, посљедице ће бити непредвидиве за све на старом континенту.
"Ми нисмо Атлас који може да понесе на раменима проблеме цијеле Европе", рекао је Папандреу, мислећи на личност из грчке митологије када је, послије неуспјеле побуне титана против богова с Олимпа, Атлас био кажњен да заувијек носи небески свод на леђима.
Грчка влада не одустаје од мјера штедње упркос томе што се талас штрајкова, који данима потреса земљу, све више шири и погађа многе службе и грађане у земљи.
На атинском тргу Синтагма јуче се окупило више хиљада незадовољних грађана, али је Папандреу одбацио сваку могућност да би Грчка могла да укине мјере штедње због дуга који притишће земљу, а који износи 162 одсто од друштвеног бруто производа.
Он је најавио да ће тражити подршку од својих европских партнера у Бриселу наредне седмице у покушају да заузда кризу која се од Грчке проширила на Ирску и Португал и пријети јачим економијама као што су Италија и Шпанија.
"Сви наши напори усмјерени су на заштиту интереса земље, интереса велике већине грађана који ће доживјети праву катастрофу уколико Грчка банкротира", истиче Папандреу.
Јавни превоз је протеклих дана готово паралисан због штрајка запослених, док синдикати позивају на генерални штрајк 19. октобра који ће, како најављују, паралисати земљу.
Најновије болне мјере штедње предвиђају смањење плате у јавном сектору, остављају око 30.000 владиних службеника без плате, смањују праг за опорезивање прихода за све Грке, као и плате и пензије.
Очекује се да ће парламент наредне седмице усвојити мјере штедње.
Грчка влада је приморана да спроводи мере штедње као предуслов за добијање 110 милијарди евра међународног кредита за сервисирање буџетског дефицита.
Министар финансија Грчке Евангелос Венизелос упозорио је синдикате да се не играју ватром и да сталним организовањем штрајкова не угрожавају опште интересе земље и Европе.
Синдикати се противе даљем смањењу плата и другим мјерама штедње које влада предузима како би смањила дефицит у буџету и добила нове зајмове од ЕУ и ММФ.