Откривен српски рукопис старији од Мирослављевог јеванђеља
Мирослављево јеванђеље више неће бити најстарији споменик српске писмености уколико се потврди истраживање нашег филолога из Института за српски језик САНУ и доцента на Катедри за српски језик Филолошког факултета у Београду др Виктора Савића Он тврди, на основу свог вишегодишњег истраживања, да је наш најстарији књижевник Димитрије Синаит – који је живио и стварао […]
![](/wp-content/uploads/doc/Image/novosti_sr/kultura/53136_vest_димитрије-спис.jpg)
Мирослављево јеванђеље више неће бити најстарији споменик српске писмености уколико се потврди истраживање нашег филолога из Института за српски језик САНУ и доцента на Катедри за српски језик Филолошког факултета у Београду др Виктора Савића
Он тврди, на основу свог вишегодишњег истраживања, да је наш најстарији књижевник Димитрије Синаит – који је живио и стварао готово читав вијек прије Светога Саве и 80–90 година прије него што су написани Мирослављево јеванђеље и Повеља Кулина бана.
Истраживање Виктора Савића се у извјесној мјери ослања на резултате ранијих истраживања спроведених у иностранству и настало је у дијалогу с њима. Он се бави изучавањем наше писмености најранијег периода, раног средњег вијека – а то је X–XI век.
Његово сазнање је од прворазредног значаја за српску културу и писменост. Ријеч је о његовом вишегодишњем ишчитавању и филолошком проучавању неких од најстаријих словенских рукописа који су неоправдано изван интересовања наше науке. Прије свега се ради о древним рукописима из манастира Свете Катарине на Синају, међу којима доминирају српски ћирилички рукописи.