Нобел добио најмлађег лауреата
Нобелова награда за мир 2014. године додељена је пакистанској девојчици Малали Јусафзај и индијском борцу за права детета Кајлашу Сатијартију. Комитет је навео да је награда додијељена због њиховог несебичног рада у борби против насиља и угњетавања дјеце и младих, као и за непрестану борбу за право сваког дјетета на образовање. Малала је постала најмлађи […]
![](/wp-content/uploads/doc/Image/novosti_sr/svijet/46334_vest_нобел-за-мир2.jpg)
Нобелова награда за мир 2014. године додељена је пакистанској девојчици Малали Јусафзај и индијском борцу за права детета Кајлашу Сатијартију.
Комитет је навео да је награда додијељена због њиховог несебичног рада у борби против насиља и угњетавања дјеце и младих, као и за непрестану борбу за право сваког дјетета на образовање. Малала је постала најмлађи добитник Нобелове награде у историји.
Малала Јусафзај (17), један од фаворита за ову награду и прошле године, истакнути је борац за образовање дјевојчица у Пакистану још од 2009. године, када је имала 12 година и писала блог за ББЦ под псеудонимом Гул Макаи у ком описује живот под талибанском окупацијом.
У жижу свјетске јавности доспјела је у октобру 2012. године, када је нападнута у школском аутобусу у пакистанској долини Сват. Талибански нападач је ушао у аутобус, прозвао њено име, а затим испалио три хица у њу. Један метак ју је погодио у лице. Пребачена је у болницу у Енглеској, гдје је након дуге рехабилитације успјела да се опорави.
Након тога је наставила своју борбу и добила широку међународну подршку.
"Упркос младости, Малала се већ годинама бори за право дјевојчица на образовање и својим примером је показала да дјеца и млади људи могу и сами да допринесу побољшању ситуације. Чинила је то у најопаснијим условима. Током своје херојске борбе, постала је главни гласноговорник права дјевојчица на образовање", наведено је у образложењу награде.
Други лауреат Кајлаш Сатијарти (60) је мање познат у западном свијету, али је у Индији истакнут борац за право дјеце и предводник протеста против израбљивања дјеце зарад финансијске добити.
Његова организација "Бачпан бачао андолан" је ослободила више од 80.000 малишана из радног заточеништва и помогла њихову реинтеграцију у друштво.
Сатијарти сматра да је радна експлоатација дјеце и питање људских права и социјално питање, јер оно подражава сиромаштво, незапосленост, неписменост, неконтролисани раст популације и мноштво социјалних проблема. Један је од кључних људи за доношење бројних закона у Индији, којима се држава бори против ове појаве.
Живи у Делхију са супругом, ћерком, сином и снахом, као и великим бројем дјеце које је његова организација ослободила.
"Сатријарти је наставио традицију Махматме Гандија и предводио је многе мирне протесте фокусиране на борбу против експлоатације дјеце. Индусима и муслиманима је ово важан тренутак, да се неко из Индије и Пакистана придружи заједничкој борби за образовање и против екстремизма", наводи Комитет.
Норвешки Нобелов комитет је ове године добио 278 кандидатура за Награду за мир што је највише у историји. Међу кандидатима су 231 појединац и 47 организација.
Иако су номинације и коментари Комитета тајни током 50 година, зна се да су ове године у конкуренцији били Едвард Сноуден, Челси Менинг, Владимир Путин и папа Франциско. Кандидовано је и партнерство на Међународној свемирској станици.
Међу добитницима престижне награде су Нелсон Мандела, Аунг Сан Су Ћи, Мартин Лутер Кинг, али и многи чији је избор подигао много прашине и који је награду начинио једном од најконтроверзнијих – само у овом вијеку ту су контроверзни избори америчког предсједника Барака Обаме (2009), Ала Гора (2007), Европске уније (2012), Џимија Картера (2002)…
Прошле године Нобелову награду за мир добила је Организација за забрану хемијског наоружања.